Пропагандни рат на Корејском полуострву
Упоредо са војним маневрима, на Корејском полуострву у току и жесток пропагандни рат у којем обе стране покушавају да манипулишу јавним мњењем демонстрирањем војне силе, застрашивањем и пласирањем полуистина. Јужна Кореја на нуклеарну реторику Севера одговара откривањем више конкретних планова о набавци најмодернијег наоружања.
Напетост на Корејском полуострву наставља се разменом оптужби и претњи, а у јеку је и снажан медијски и пропагандни рат.
Док Северна Кореја прети гранатирањем јужнокорејских острва у близини 38. паралеле, јужни сусед узвраћа да ће на сваку такву провокацију узвратити три пута већом снагом.
На обе стране не штеде се пропагандни плотуни, па тако севернокорејски медији говоре о патриотском одзиву милион младића који су се својевољно придружили Народној Армији. Јужнокорејски јављају да комунистички војници у близини границе масовно дезертирају због недостатка хране. Обе стране свакодневно објављују снимке обиласка трупа и вежбе гађања бојевом муницијом.
Најтежи задатак с којим се сусрећу јужнокорејске, па и јапанске власти у својим настојањима да увере становништво да чине све што је у њиховој моћи да се супротставе претњама из Пјонгјанга, јесте како парирати севернокорејској "нуклеарној реторици" у којој се говори о стихијама ватре које ће збрисати непријатеље, па и о превентивном нуклеарном удару на САД.
Најновија жртва реторичких нуклеарних салви Севера је Јапан који је лист севернокорејске Радничке партије, који директно преноси саопштења државних пропагандиста, упозорио да неће бити поштеђен нуклеарног напада у случају да се умеша у евентуални конфликт на Корејском полуострву.
Такве изјаве у Јужној Кореји и Јапану преносе се као доказ нестабилности, па и суманутости режима у Пјонгјангу. Међутим, одговор на питање шта ће власти преузети да се супротставе таквим вербалним и потенцијално стварним, војним нападима Северне Кореје остаје недоречен, упркос подсећањима на то да обе земље поседују антибалистичке ракетне системе као што су СМ-3 или "патриот".
Република Кореја и Јапан имају сопствену нуклеарну технологију и резерве уранијума и плутонијума, те свемирски програм у склопу којег поседују и ракете које носе сателите и могу бити прерађене у балистичке пројектиле са бојевим главама велике разорне моћи. Међутим, обе земље и даље воде политику одрицања од нуклеарног оружја и за ту врсту заштите се ослањају на амерички нуклеарни штит.
Јужна Кореја јача ваздухопловство и морнарицу
Од избијања најновијих војно-политичих тензија на 38. паралели, безбедносни кораци које предузима Јужна Кореја су у запећку, јер је пажња светских медија усмерена на нуклеарни потенцијал и балистичке пројектиле Севера.
Јужнокорејске власти, у настојању да парирају севернокорејској војној реторици, ових дана готово свакодневно медијима дотурају информације о новим поруџбинама најсавременијег наоружања.
Тако је јавности саопштено да влада у Сеулу намерава да потроши милијарду долара на куповину борбених хеликоптера и противбродских ракета "харпун" које у најновијим верзијама могу да послуже и за уништавање севернокорејских утврђења на обали.
Поред тога, 367 милиона долара биће одвојено за хитну набавку већег броја модерних антитенковских ракетних система који се инсталирају на борбене авионе, како би се неутралисала предност коју Северна Кореја има у броју оклопних возила, пишу корејски листови.
Такође, Јужна Кореја, која тренутно поседује само 10 подморница носивости од 1.200, односно 1.800 тона, у наредних седам година планира и конструисање девет великих подморница од око 3.000 тона, које ће коштати по милијарду долара. За почетак тог пројекта, влада је већ одвојила 2,5 милијарди долара.
Овој шопинг-листи треба додати још девет апарата носивости 1.800 тона који би требало да се придруже подморској флоти те државе до 2018. године.
Јужнокорејска морнарица објавила је и намеру да, поред постојећа два разарача класе "иџис" америчке производње, који су опремљени антибалистичким ракетама СМ-3, у свој арсенал до 2020. године уврсти још шест, уместо претходно планирана три бојна брода тог типа. Планирано је и да порине још шест до девет разарача домаће производње и тако оформи три нове морнаричке борбене групе. За тај пројекат ће, процењује се, бити потребно око 25 милијарди долара.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 7
Пошаљи коментар