четвртак, 31.10.2013, 19:31 -> 20:13
Научници генетски мењају изглед лица
Стручњаци из Националне лабораторије „Лоренс Беркли“ у Калифорнији пронашли су хиљаде „отпадних“ делова ДНК, чијом манипулацијом може да се утиче на изглед лица. Oткриће je тестирано на ембрионима мишева и успешно је промењен изглед њиховог лица, а идентична процедура могућа је и на људима.
Американац Аксел Висел из Националне лабораторије „Лоренс Беркли“ у Калифорнији је заједно са још неким колегама пронашао хиљаде „отпадних“ делова ДНК, чијом манипулацијом може да се утиче на изглед лица.
Ново откриће истраживачи су применили на ембрионима мишева и успешно променили изглед њиховог лица, а технички идентична процедура могућа је и на људима.
Очигледно је да гени утичу на изглед нашег лица, па тако постаје јасно да би се модификовањем појединих гена мењале и његове одлике.
Делове ДНК одговорне за наше лице тим из Калифорније пронашао је у такозваном некодирајућем ДНК или отпадном ДНК, како га неки научници грешком називају.
Гледајући у развој ембриона мишева, Виселов тим успео је да открије који од ових окидача како реагује.
Како би проверили да ли су у праву, уклонили су три секвенце гена с том функцијом и, захваљујући томографској оптичкој пројекцији и рендгенским снимцима, потврдили очекиване промене.
Неки мишеви развили дуже лице, неки шире, што је потврдило не само функцијупојединих делова ДНК. Иако је истраживање спроведено на мишевима, принцип манипулације гена одговорних за лице је исти код свих животиња, укључујући и људе.
„Покушавамо да откријемо како су ове инструкције за изградњу људског лица усађене у наш ДНК. Мора да постоји некакав план, или шема која дефинише и одређује како ће нам лице изгледати“, рекао је Висел и додао да је мало вероватно да ће се ускоро успешно вршити такве или сличне генетске промене на људима.
Отпадни ДНК, који је сад познат под називом некодирајући ДНК, чини више од 95 одсто нашег генома и само се чекало кадa ће постати јасно да ови делови ДНК молекула имају неку функцију.
Нова истраживања показала су да је скоро 18 одсто нашег ДНК укључено у регулисање протеинских кодова и да има више од четири милиона окидача.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 1
Пошаљи коментар