Такса више за легализацију објеката у Радиофару
Решена да легализује све нелегалне објекте, држава је донела Закон о озакоњењу. Међутим, од власника нелегалних објеката у сурчинском насељу Радиофар траже да плате још 30.000 динара – због добијања сагласности за легализацију Директората за цивилно ваздухопловство. Становници насеља тврде да то није дефинисано Законом и траже да буду ослобођени тог намета.
Сурчинско насеље Радиофар, налази се на тромеђи општина Сурчин, Земун и Нови Београд, у непосредној близини контролног торња Аеродрома "Никола Тесла". И баш због близине уређаја за навођење авиона – није постојала могућност издавања грађевинских дозвола у редовној процедури.
Међутим, у последњих 30 година изграђено је више од хиљаду нелегалних кућа и 40 пословних објеката. Једну од њих сазидао је и Милорад Ивановић. Захтев за легализацију куће предао је пре 10 година.
"Скупио сам довољно пара да легализујем своју кућу од 200 квадрата, међутим, када сам отишао у дирекцију за цивилно ваздухопловство и када су рекли да треба да дам 30.000 динара на име потврде и административну таксу ја сам се фрапирао – испаде да је потврда скупља од саме цене легализације", каже Ивановић.
Ипак, неки грађани Радиофара озаконили су куће без плаћања накнаде Директорату.
"Ја сам своју кућу легализовао 2006. године када је рађено преко општине Сурчин и тада нам нису уопште тражили дозволу од Директората зато што су тада биле растављење – једно је била зона аеродрома, а друго зона антена", објашњава Александар Мартиновић.
Уз напомену да су антене и даље на истом месту, мештани сматрају да надлежни злоупотребљавају Закон о озакоњењу.
"Без те потврде од 30.000 динара ми не можемо да озаконимо куће на Радиофару. То нас не штити ни од чега – ни од пада авиона, ни од буке, значи, једноставно то је њихов намет", рекао је Слободан Марић, такође из Радиофара.
Из Директората за цивилно ваздухопловство нисмо добили одговор зашто се од власника нелегалних објеката у насељу Радиофар наплаћује накнада од 30.000 динара. Одговор дају у Секретаријату за легализацију.
"Закон о озакоњењу представља јавни интерес. Једино плаћају таксу за озакоњење која се одређује у зависности од површине објекта за који се тражи решење о озакоњењу, дакле, било која друга такса је у супротности са Законом о озакоњењу и грађани нису у обавези да плате исту", објашњава секретар Секретаријата за легализацију Немања Стајић.
За пет месеци у буџет Србије уплаћено је 185 милиона динара – само од такси за озакоњење у Београду.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 3
Пошаљи коментар