Како заштитити заштићене станаре?
Право приватних власника на својину и заштићених станара на стан требало би да задовоље нове измене Закона о становању. Кориснике станова у приватном власништву и задужбинама, држава ће најпре да попише по новоусвојеном Закону о евидентирању и планирању, а затим би требало да им понуди друге одговарајуће станове по повољним условима. Више пута, држава је покушавала да реши ово питање али безуспешно.
Да у ваш стан или кућу држава усели подстанаре пошто процени да имате вишак простора, данас звучи невероватно. Међутим, то није било чудно у послератној социјалистичкој Југославији.
"Из стана су могли бити исељени дотадашњи власници, дотадашњи закупци, а усељени неки други и никоме се није могао дати отказ", истиче проф. др Драгор Хибер са Правног факултета у Београду.
Револуционарна правила озакоњена су 1958. Шест деценија касније наследници ондашњег станарског права живе у око 5.000 станова који имају приватне власнике или су део задужбина и фондација и сви они чекају решење.
"Грешком државе смо прво усељени у стан и грешком државе нисмо добили право откупа. Сматрамо да је држава одговорна за ситуацију у којој смо се нашли и да имамо право да добијем неке друге станове", сматра председница Удружења корисника станова у задужбинама Маја Нешић.
Корисница стана у приватном власништву Анђелка Милосављевић каже да не зна где је власник стана у којем живи.
"Надамо да ће држава решити и њима то право да они буду поново власници стана", истиче Милосављевићева.
Први корак државе је закон по коме ће моћи да преброји заштићене станаре.
"Овај закон треба да нам омогући евиденцију и документацију, да би држава могла да донесе одлуку како ће тај проблем да решава", објашњава министарка грађевинарства, саобраћаја и инфраструктуре Зорана Михајловић.
Да поново располажу својом имовином, власници би могли за 10 година. Тај рок предвиђају предложене измене Закона о становању.
"Власници су углавном стари, уопште немају наду да ће живи да дочекају то решење, тако да се бојим да ће бити незадовљства", сматра Оливера Павловић из Удружења власника станова.
Проф. др Драгор Хибер са Правног факултета у Београду каже да је 10 година вероватно разуман рок.
"Боље поставити разуман али остварљив рок него неки бољи који није остварив. Важније је можда било да се у закону предвиде извори средстава и мере које ће се предузимати и стављати локалним самоуправама у задатак", каже Хибер.
Они који имају право, за стан који понуди локална самоуправа платиће 20.000 динара по квадрату, односно 40.000 динара за новоградњу. Ако се решење не нађе, заштићеним станарима из буџета би морала да се исплати тржишна вредност стана.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 4
Пошаљи коментар