Домови здравља, општине пале на испиту
Девет година откако су домови здравља, апотеке и заводи за јавно здравље прешли у надлежност локалних самоуправа, резултати показују да та реформа није донела очекиване ефекте. Од 346 таквих установа, 129 је у финансијским тешкоћама. Стручњаци процењују да ће се следеће године њихов број знатно увећати ако републичка власт хитно не реагује.
Пре само седам година дом здравља у Ћуприји био је, како сазнајемо, у петомилионском плусу. Данас им је рачун блокиран, а дуг, кажу, већи од 170 милиона динара.
Заим Сијарић, доктор у Дому здравља у Ћуприји каже да је Дом здравља практично постао део колача који се дели међу победницима на локалним изборима.
"Непосредно по преласку на буџет локалне самоуправе, овде је запослено 95 радника без сагласности Републичког фонда за здравствено осигурање и Министарства здравља и то на неодређено време без обезбеђених средстава за исплату њихових плата", каже Сијарић.
Исплата заосталих зарада радницима чије запошљавање република није одобрила, ненаменско трошење новца, дуговања према добављачима, разлози су што је готово свака трећа установа примарне здравствене заштите у финансијским проблемима.
"Верујем да смо једина здравствена установа у којем здравствени радници, већ две године - биће 1. јануара, немају оверене здравствене књижице", каже Сијарић.
За лоше економско стање многих домова здравља и апотека одговорни су њихови оснивачи јер не испуњавају законске обавезе, показују резултати истраживања Привредне коморе Србије и НАЛЕД-а.
"Велики број градова и општина уопште не контролише нити врши надзор над радом здравствених установа, пре свега се мисли на домове здравља и апотеке. Са друге стране, здравствена заштита није пронађена практично ни у једној општини као приоритет у смислу финансирања, а финансирају се друге области које ни изблза нису тако важне", каже др Симо Вуковић из Националне алијансе за локални економски развој.
Очигледно је да су локалне самоуправе у овој области пале на тесту децентрализације.
"Изменом и допуном Закона о здравственој заштити и здравственом осигурању, који планирамо да завршимо у првој половини следеће године, желимо да примарна здравствена заштита поново пређе на републички ниво", каже Берислав Векић, државни секретар у Министарству здравља.
Док се чекају решења, дугови у домовима здравља и апотекама се свакодневно увећавају. Стручна јавност упозорава да не би смео да се понови сценарио из 2012. Тада је дуг из здравства од 5 милијарди динара, у који је укључен и онај из примарне здравствене заштите, претворен у јавни дуг који су враћали сви грађани Србије.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 1
Пошаљи коментар