четвртак, 26.11.2015, 22:09 -> 22:16
Извор: Танјуг
Србија не користи довољно изворе обновљиве енергије
Србија је натпросечно снадбевена обновљивим изворима енергије, али се тај потенцијал не користи довољно због недостатка инвестиција и знања, поручено је на представљању студије Центра за међународну сарадњу и одрживи развој (ЦИРСД) "Путоказ за развој обновљивих извора енергије у Србији и окружењу".
Шеф делегације ЕУ у Србији Мајкл Давенпорт рекао је да се обновљиви извори енергије не користе довољно у Србији, али да је наша земља значајно напредовала у том погледу што је, како је навео, у складу са европским интеграцијама наше земље.
"Србија је направила највећи напредак у односу на суседе", сматра Давенпорт и истиче да је ЕУ препознала напоре Србије у домену обновљивих извора енергије, те да је ЕУ уложила пола милијарде евра прошле године за развој обновљивих извора енергије у Србији.
Међутим, како је рекао, Србија није значајније напредовала када је реч о пројектима са биомасом, иако, како је нагласио, 60 одсто укупног потенцијала за обновљиву енергију у Србији чини биомаса.
Председник ЦИРСД-а Вук Јеремић нагласио је да Србија не поседује довољно конвенционалних енергетских извора, осим неквалитетних залиха лигнита, који, како је рекао, имају негативан утицај на животну средину и здравље становништва.
"Политика која је заснована на термоелектранама на угаљ допринела је ниској продуктивности и неадекватној конкуретности наше привреде, високом степену енергетске неефикасности и неприхватљивим последицама по здравље људи", тврди Јеремић.
Јермић је истакао да неколико хиљада грађана Србије годишње умире од последица неадекватне енергетске политике и емитовања гасова из постројења за угаљ, док здравствени трошкови на годишњем нивоу износе неколико милијарди евра.
"Транзиција ка обновљивим изворима енергије није без политичких и економских трошкова", истакао је Јеремић и додао да постојећи модел није дугорочно одржив и "не гарантује светлу и развијену будућност Србије и региона".
Србија има план за борбу против климатских промена
Амбасадорка Француске у Београду Кристин Моро, која је била почасна гошћа скупа, истакла је да је кључно убедити бизнисмене да је у њиховом интересу да дође до енергетске транзиције.
Говорећи о конференцији о климатским променама "Коп 21", која се одржава следеће недеље у Паризу, Моро је похвалила Србију јер је једна од 169 земаља која су већ поднеле национални план за борбу против климатских промена и изразила наду да ће конференција резултирати универзалним споразумом.
Ауторка студије Маја Турковић нагласила је да је за Србију важно да се преокрене ка обновљивим изворима енергије, уместо фосилних горива као примарног извора енергије као што је то, како је рекла, урадила Европа.
Турковић је изразила забринутост због податка да 83 одсто грађана не види везу између енергетике и климатских промена, истакавши да је важно да се о тој теми разговара са широм јавношћу, како би се успоставила енергетске политика у будућности.
Ана Брнабић, такође ауторка студије, објаснила је да енергетска политика и борба против климатских промена нису једно те исто, али да је борба против климатских промена важан део енергетске политике, јер је, како је истакла, 87 одсто загађења у ЕУ последица енергетског сектора.
Професор Владимир Ђурђевић са Института за метеорологију Физичког факултета истакао је да се клима променила и да средња глобална температура упорно расте, што је, како је нагласио, последица повећања концентрације гасова са ефектом стаклене баште у атмосфери.
У студији "Путоказ за развој обновљивих извора енергије у Србији и окружењу" педлажу се конкретне мере у три области: увећању удела обновљивих извора у енергетском пакету, подизању енергетске ефикасности и увођењу нових технологија којима би се смањио степен загдајење приликом коришћења фосилних извоа енергије.
Студија ЦИРСД-а идентификује неискоришћене потенцијале Србије у области енергетике и предлаже правце регионалне сарадње на том пољу.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар