уторак, 14.10.2014, 08:27 -> 10:19
štampajМало новца и подршке за систем социјалне заштите
Систем социјалне заштите неопходно је реформисати да би изашао из старинског, институционалног оквира и прерастао у дневне установе, третмантске центре и саветовалишта. Осим новца који држава издваја за то, неопходна је помоћ друштвено одговорних предузећа, али и веће учешће установа социјалне заштите на конкурсима за пројекте Европске уније.
Кроз програм "Фонд за будућност", који се реализује у "Дечјем селу", како би се млади оспособили за проналажење посла, прошло је близу 250 штићеника те установе. Њих 30 добило је запослење. Неки од њих данас раде у великим компанијама.
"Ја сам из овог програма, јер сам живела у 'Дечјем селу'. Овај програм подразумева професионалну и практичну обуку младих који излазе из 'Дечјег села'. Оно што је најважније – да велике компаније подржавају институционализацију социјалне заштите, јер је и највећи проблем са којима се млади суочавају по изласку из институције проналажење посла", каже једна од радница у компанији "Делта".
Подршка је потребна и породицама, да реше проблеме и превазиђу конфликте, како бригу о њиховим малишанима не би морала да преузме држава. Стручна помоћ, саветовалишта, радионице за децу и родитеље од велике су помоћи, али их нема довољно.
"За наше кориснике је то од изузетне важности јер је циљ да се породице које су у кризи социјално и економски угрожене да се економски оснаже да воде бригу о својој деци, да не зависе од Центра за социјални рад него да се сами постарају о својој деци и да их сами издржавају", каже Никица Ћук, педагог у установи "Дечје село".
Ипак, показало се да се један број деце враћа после прихватилишта у своју породицу.
"Али и након тога је родитељима још увек потребна подршка. Значи сад треба поново да научимо породицу да поново заједно живе. После првог периода лепог како ми зовемо, 'меденог месеца', почињу да се јављају стари проблеми. Идеја нам је да помогнемо породицама да их реше. Идеја за помоћ и подршку породицама и деци има, али не увек и пара и подршке да се реализују", подсећа Ивана Милосављевић Ђукић, руководилац Прихватилишта за ургентно збрињавање злостављане деце.
Али, један од проблема је и то што нема много установа које се пријављују на конкурсе за пројекте ЕУ.
"Можемо да имамо добре жеље али ако немамо минимум финансијске сигурности за минимум услова за пристојан живот – онда можемо да очекујемо да имамо проблеме какви се дешавају, да су деца усамљена, да скрену на улицу, да имамо много породичних конфликата", каже Жељка Бургунд из Удружења стручњака за подршку деци и породици.
Из надлежног министарства обећавају подршку новим пројектима.
"Нисмо задовољни колико установа аплицира за европске пројекте, то је веома мало. Мислимо да може боље. Ја вам у моје лично име и у име Министарства могу обећати да ће Министарство стајати на располагању, бити подршка и заједно ћемо аплицирати за те пројекте, изградити те капацитете", каже Ненад Иванишевић из Министарства за рад, борачка и социјална питања.
Средства које држава за то издваја су ограничена. Због тога је важно да се за установе социјалне заштите обезбеди што више новца кроз пројекте ЕУ.
Остаје питање како да се превазиђе досадашња пракса – да услуге подршке, ма колико корисне, постоје само док има пара за финансирање пројеката.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 1
Пошаљи коментар