среда, 08.10.2014, 07:30 -> 15:48
štampajВремеплов (8. октобар 2014)
Српски писац и дипломата Бранислав Нушић рођен на данашњи дан 1864. године. Револуционар и херој кубанске револуције Ернесто Че Гевара убијен 8. октобра 1967. Београдски Звездара театар почео са радом 1984. године.
Славни српски књижевник, комедиограф, дипломата и академик Бранислав Нушић (Алкибијад Нуша) рођен је у Смедереву 8. октобра 1864. године. Писац цинцарког порекла, студирао је право у Грацу и Београду. Као дипломата је радио у конзулатима Србије у Солуну, Битољу, Скопљу и Приштини. Био је драматург и управник позоришта у Београду, Новом Саду, Скопљу и Сарајеву. Због сатиричне песме "Два раба" осуђен је на две године затвора. Учествовао је као добровољац у Српско-бугарском рату 1885. године. У Првом светском рату прешао је са српском војском преко Албаније. Даровит портретиста и писац веома развијеног смисла за позоришну сцену и њене законе, запажао је негативне појаве и са много духа сликао свет који га је окруживао. Његова дела редовно су била на репертоару српских позоришта између два рата, а и данас се играју на нашим позоришним сценама. Најпознатије Нушићеве комедије су: "Сумњиво лице", "Госпођа министарка", "Народни посланик", "Ожалошћена породица", "Покојник", "Пут око света", "Др", "Мистер долар". Познате Нушићеве приповетке и романи су: "Аутобиографија", "Приповетке једног каплара", "Општинско дете", као и трагедије "Кнез Иво од Семберије" и "Хаџи- Лоја".
Аргентински лекар и револуционар Ернесто Че Гевара убијен је на данашњи дан 1967. године. Гевара је представљао једну од кључних личности кубанске револуције Фидела Кастра (1956 - 1959), као члан покрета "26. јул". Након победе револуције на Куби, ангажовао се у покретима за ослобођење од диктаторских режима путем герилске борбе, у Конгу за време владавине Моиза Чомбеа, а потом и у Боливији. Заједничким деловањем ЦИА и боливијске војске, Че је након кратког ватреног окршаја ватреним, ухваћен 8. октобра 1967, и недуго по хапшењу убијен. Његов лик, као борца за ослобођење и жртве империјализма, и данас представља један од главних симбола и икона друштвене и политичке револуције широм света. Часопис "Тајм" прогласио је Гевару једним од 20 највећих светских икона и хероја у оквиру 100 најутицајнијих људи света 20. века. Чувену фотографију Геваре, коју је фотографисао Алберто "Корда" Дијаз, Академија уметности у Мериленду прогласила је "најпознатијом фотографијом на свету и симболом двадесетог века".
1690. - Почела велика сеоба Срба под Арсенијем III Чарнојевићем
1768. - Рођен Влахо Стулић (Стули), драмски писац (Дубровник, 08. 10. 1768 - Дубровник, 19. 12. 1843)
1848. - Рођен Пјер Дежејтер, француски револуционар и композитор, аутор музике за "Интернационалу" (Гент, 08. 10. 1848 - Сен-Дени, 26. 09. 1932)
1892. - Рођена Марина Ивановна Цветајева, руска књижевница (Москва, 08. 10. 1892 - Јелабуга, 31. 08. 1941)
1895. - Рођен Хуан Доминго Перон, аргентински политичар и државник, председник Аргентине (Буенос Аирес, 08. 10. 1895 - Буенос Аирес, 01. 07. 1974)
1912. - Почео Први балкански рат
1921. - У Панчеву одржана прва партија шаха живим фигурама у Југославији
1922. - Рођена Љубица Ђорђевић, библиотекар и библиограф, професор Филолошког факултета у Београду (Крагујевац, 08. 10. 1922 - Београд, 04. 1999)
1925. - Београд одликован чехословачким Орденом ратног крста
1931. - Рођен Драгослав Срејовић, археолог, професор Филозофског факултета у Београду, академик (Крагујевац, 08. 10. 1931 - Београд, 29. 11. 1996)
1940. - Рођен Станиша Радмановић, кајакаш и тренер ( 08. 10. 1940 - Сремска Митровица, 21. 01. 2010)
1946. - Рођен Жан Жак Бенекс, француски редитељ и сценариста (Париз, 08. 10. 1946)
1953. - Велика Британија и САД, без консултовања Југославије, повукле снаге и предале Италији цивилну управу у зони "А" слободне територије Трст, чиме је изазвана једногодишња криза
1954. - Ослободилачке снаге Северног Вијетнама ушле су у главни град Ханој
1967. - Умро британски државник Клемент Ричард Атли, лабуристички премијер, од 1945. до 1951, током чије владавине је Лондон признао независност Индије (1947.) и Бурме (1948.)
1970. - Нобелова награда за књижевност додељена руском писацу Александру Солжењицину
1982. - Рођен Милош Павловић, аутомобилиста (Београд, 08. 10. 1982)
1991. - Парламенти Хрватске и Словеније донели одлуке о отцепљењу од Југославије и проглашењу самосталности
1992. - Умро Вили Брант (Хеберт Фрам), немачки политичар и државник, канцелар СРН, нобеловац (Либек, 18. 12. 1913 - Ункел, 08. 10. 1992)
1993. - Умро Алфред Тепфер, немачки индустријалац и хуманиста (Алтона, 13. 07. 1894 - Хамбург, 08. 10. 1993)
1999. - Умрла Радмила Трифуновић-Диклић, уредник Музичког програма РТБ -а (Ћуприја, 17. 11. 1941- Београд, 08. 10. 1999)
2002. - Умро Миленко Маричић, позоришни и ТВ редитељ (Нови Винодолски, 15. 04. 1928 - Београд, 08. 10. 2002)
2004. - Умро Жак Дерида, француски филозоф и теоретичар књижевности (Ел-Биар, 15. 07. 1930 - Париз, 08. 10. 2004)
2007. - Умро Милан Ђукић, политичар, председник Српске народне странке у Хрватској, посланик српске националне мањине у Сабору Хрватске (Доњи Лапац, 10. 04. 1947 - Доњи Лапац, 08. 10. 2007)
2011. - Умро Роџер Вилијамс, амерички пијаниста (Небраска, 01. 10. 1924 - Лос Анђелес, 08. 10. 2011)
2011. - Умро Драгутин Алексић, вајар - наивац (Сладаја, 1946 - Сладаја, 08. 10. 2011)
2011. - Умрла Нина Сорокина, руска балерина, звезда Балета Бољшој театра (Москва, 13. 05. 1942 - Москва, 08. 10. 2011)
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар