понедељак, 01.02.2010, 13:42 -> 14:17
štampajКипар (ни)је могуће ујединити
Уочи избора у турском делу Кипра, међународна заједница поново је на граници између подељеног острва. Бан Ки-мун рекао да нема илузија да ће се кипарска криза лако решити. Грађани у неверици.
После деценије етничких сукоба, политичких натезања и безуспешне дипломатије, лидери подељеног Кипра, неколико месеци уочи избора који би могли да погоршају ситуацију, састали су се са генералним секретаром Уједињених нација Бан Ки-муном.
Генерални секретар те међународне организације у недељу је стигао у посету медитеранском острву, које је подељено још од турске инвазије 1974. године, од када кипарски Грци траже да се припоје матичној држави.
Од тада сви покушаји да се пронађе решење за "кипарску кризу" су пропали.
Турска још увек на острву има око 35.000 војника, док Уједињене нације држе "зелену линију", границу између турског и грчког дела Кипра.
Северни део острва под контролом је Турске која је прогласила независност, док су на југу кипарски Грци чији су представници веома активни у Eвропској унији.
Бан Ки-мун непосредно по слетању у Ларнаку, рекао је да "нема илузија да ће се кипарски проблем лако решити", али да ипак верује да постоји начин за решавање кризе на овом медитеранском острву.
Турски део Кипра пред изазовом
Бан Ки-мун састао се са лидером кипарских Грка Деметрисом Кристофиасом и представником турског дела острва Мехмет Али Талатом, кога у априлу очекују избори.
Његов противкандидат и уједно велики изазов за безбедност Кипра, на предстојећим изборима биће Дервиш Ероглу, пише "Њујорк тајмс".
"Постизање заједничког договора охрабриће даљу заједничку сарадњу и дух постизања компромиса између турских и грчких Кипрана", истакао је Бан Ки-мун.
У последњем покушају да се оство поново уједини, лидери грчких и турских Кипрана преговарали су готово 17 месеци у потрази за споразумом о подели власти у евентуалној будућој заједници.
То је имало и много шире последице. Наиме, кипарска криза зауставила је даље прикључивање Турске Европској унији као и затезање односа између Уније и НАТО-а, јер су и Грчка и Турска чланови Северноатлантског савеза.
Чак и ако политички лидери пронађу решење, договор би морао да буде одобрен на референдумима и у грчком и у турском делу Кипра.
Године 2004. кипарски грци одбили су предлог Уједињених нација за решавање проблема, док је турска страна прихватила предлог међународне организације.
Преговори су поново покренути 2006. године, међутим, они су пропали, па је следећа рунда поново покренута 2008. године у покушају да се пронађе решење за уједињење острва.
Тада је договорено да се поново отвори пешачка зона у улицу Ледра у центру Никозије што најбоље симболизује поделу острва која траје дуже од 36 година.
Александар Донер, бивши Аустралијски шеф дипломатије који је и специјални изасланик Уједињених нација за Кипар, рекао је да је већ постигнут извесни напредак.
Бан Ки-мун рекао је да својим доласком на Кипар жели да подржи напоре лидера два ентитета и да очекује да ће договор ускоро постићи.
Упркос доласку генералног секретара на Кипар, према писању "Њујорк тајмса", становништво оба дела острва је скептично по питању решавања кризе.
Међутим, према писању "Њујорк тајмса" становништво је скептично по питању решавања кипарске кризе.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 9
Пошаљи коментар