уторак, 26.11.2013, 13:35 -> 14:19
štampajСловеначка "Липа" под Багдалом
У Србији, према проценама, тренутно живи око 5.000 Словенаца. Национални идентитет настоје да очувају бројним активностима које реализује 15 удружења широм Србије. Једно од њих је и крушевачка "Липа" која окупља стотинак чланова из Расинског округа.
Ко је први и када из Словеније дошао у Расински крај тешко је са сигурношћу рећи. У Архиву Крушевца записано стоји да је то био др Фрањо Рибникар из села Сенично у Крањској.
У Србију је дошао 1869. године и као сеоски лекар службовао је у Трстенику, Јагодини, Свилајнцу и Београду. Био је добровољац у Српско-турском рату 1877./78. године. У Трстенику 1871. године родио му се најстарији син Владислав, родоначелник српског грађанског новинарства и оснивач "Политке", једног од најстаријих дневних листова у Европи.
"Мало је познато да је у Крушевцу рођен, и у њему је завршио Гимназију, и Душан Жупан, новинар и директор "Тањуга", који је као дописник извештавао из Алжира, Туниса, Марока, Вашингтона. У његовој богатој каријери остало је записано да је као амбасадор СФРЈ службовао и у Замбији", каже Зоран Манделц, секретар Удружења Словенаца "Липа" у Крушевцу.
Жупавнови су као и више хиљада других Словенаца, из родног краја 1941. године у Србију дошли бежећи од фашиста. Само у Брусу током Другог светског рата било их је 152, међу којима и чланови чувених породица Ћирил, Космаич, Компаре и седам породица Керсникових.
"Били су смештени код породица Ваљаревић, Поповић и Голубовић, по многим селима бруске општине. Међу онима који су уточиште нашли подно Копаоника била је и Бреда Вречар, васпитач у чувеном Дечијем опоравилишту. Брус им је остао у незаборавном сећању, говорили су сви. Одатле су многи Словенци отишли у рат, у партизане. И они су се први вратили у ослобођену Словенију, у родни Марибор, Ленарт, Цеље", каже Аранђел Рака Јелачић, историчар и хроничар из Бруса.
Не заборављајући доброчинство седамдесетих година општине Ленарт и Радовљица братимиле су се са Брусом, а Жалец са Крушевцом. На иницијативу крушевачког Удружења "Липа" те су везе 2009. године обновљене, а културни и национални идентитет негује се и кроз школу словеначког
језика.
Професор др Маја Ђукановић, члан Националног савета словеначке националчне мањине каже да настоје да словеначки језик промовишу не само код припадника словеначке мањине већ и код свих других који су за њега заинтересовани.
"Имајући у виду да до скора ми нисмо били странци мало је записа о Словенцима на овим просторима нису посебно издвојено, како је то са свим другим странцима чињено. Ми тек сад, у суштини, откривамо ко су били значајни Словенци. У области музике их је било више и њихов
утицај је значајнији него у књижевности. Посебно међу композиторима и области хорске музике. Например, Даворин Јенко који је познат као писац мелодије српске химне, Тихомир Логар, Златан Вауда и Аница Сабо, композиторка и теоретичарка музике, ванредна професорка на Факултету музичке уметности", каже она.
Она је била и један од учесника округлог стола на којем се у Крушевцу, поводом Дана реформације-дана писмености, националног празника словеначке мањине у Србији, говорило о културним везама два народа, са жељом да се учврсте и не забораве.
rts.krusevac@rts.rs
+381 37 438 707
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар