четвртак, 01.11.2012, 11:42 -> 19:55
štampajДисциплиновање државних органа
Закон којим ће бити прописани рокови плаћања биће усвојен до краја новембра, а важиће од 31. марта, како би се држава и привреда припремили за његову примену, најављује Млађан Динкић. Министар финансија преузима одговорност да, како је рекао, дисциплинује државне органе у поштовању прописаних рокова плаћања.
Министар финансија и привреде Млађан Динкић најавио је да ће до краја новембра бити усвојен закон којим ће се увести дисциплина у измиривању новчаних обавеза државе према приватном сектору као и у оквиру самог приватног сектора. Закон ће важити од 31. марта идуће године како би се држава и привреда припремили за његову примену и неће се примењивати ретроактивно. Министар финасија каже да је његово усвајање део пакета од шест Владиних мера, које ће решити проблем неликвидности привреде.
Динкић је, на јавној расправи поводом нацрта тог закона, истакао да то значи да је максимални рок да држава измири обавезе према привреди 40 дана, а рок плаћања у оквиру приватног сектора 60 дана, колики је и рок за измиривање обавеза приватног сектора према држави.
Како је Динкић нагласио, привредници већ две године траже да се ограниче рокови плаћања и да се прекине ланац неликвидности у привреди и с правом су оптуживали државу да је генератор те неликвидности због чега ће влада сада направити корениту промену у том смислу.
Нагласио је да ће се, у случају кршења тих рокова, примењивати затезне камате као и новчане казне и рекао да он преузима одговорност да дисциплинује државне органе у поштовању ових прописаних рокова плаћања.
Динкић је навео и да постоје одређени изузеци од ових рокова. У случају да уговорене обавезе захтевају исплату у ратама, рок за измирење обавезе је 90 дана у две једнаке рате, што ће се, пре свега, односити на сектор трговине. Трговински ланци су, како је рекао, подељени око одредби овог закона и половина се изјаснила да може да испоштује те рокове, а половина тражила додатну релаксацију услова.
Министар је нагласио да неће бити "разблаживања" овог закона нити ће се од њега правити "шећерна водица" јер ће он или бити строг или се уопште неће доносити и поручио да трговински ланци који не могу да прате ове рокове плаћања и да испуњавају обавезе према малим предузетницима, слободно могу да иду из Србије и да уступе место онима који то могу поштовати.
Навео је и да ће уговори који буду предвиђали измиривање обавеза у року дужем од 60 дана бити сматрани ништавним и неће се примењивати.
Динкић је нагласио да је идеја тог закона о роковима измирења новчаних обавеза у комерцијалним трансакцијама да се уведе озбиљна дисциплина у држави и најавио да ће казне, у случају непоштовања зависно од нивоа власти, сносити министри, покрајински секретари, градоначелници и председници општина, као и директори јавних предузећа.
На наплату се чека 134 дана
На плаћање испоручене робе или услуге код нас се чека 134 дана, европски просек је три пута краћи. По новом закону због непостовања рокова камату би први пут плаћала и држава, а министри и директори јавних предузећа биће кажњавани са 100.000 динара.
"Добро је што је предвиђено да судови код неблаговремено измирених новчаних обавеза, примењују хитан поступак, чиме се покзало да се штити поверилац, а не дужник, што је било честа примедба", оцењује председник Привредне коморе Србије Милош Бугарин.
Дужи рок за плаћање, до 90 дана, имаће једино земљорадничке задруге за набавку репроматеријала, и фармацеутска индустрија. Привредници кажу да закон није идеалан, али је неопходан.
"Добро је што је остављен рок до 31. марта да се прилагодимо, јер неће бити једноставно, али је дошло време да се подвуче. Неће бити лако, али ми очекујемо олакшање", истиче директор Унипромета из Чачка Зоран Бојовић.
Од закона највише очекују мали произвођачи, који су кажу били препуштени на милост и немилост великих фирми.
"Предност закона је да ће заиста уредити односе, онемогућити да велики трговински ланци и остала правна лица послују на терет добављача које уцењују роковима плаћања. Оно што је лоше у овом закону је да он неће обухватити наслеђена дуговања", каже Милан Кнежевић из Асоцијација малих и средњих предузећа.
Према речима надлежних, за сада је у плану да се део дуга привреде према држави, реши отписом пореских камата, а да се за сада део дуга државе путарима и градјевинарима, као што је то већ договорено са фармацеутима, претвори у јавни дуг, који се враћа у ратама.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 4
Пошаљи коментар