понедељак, 24.09.2012, 18:24 -> 20:07
štampajБуџет за 2013. до краја новембра
Влада Србије утврдиће предлог буџета за 2013. у другој половини октобра и одмах га доставити Скупштини, најављује ресорни државни секретар Влајко Сенић. Планирано да буџет буде усвојен до краја новембра. Паралелно са буџетом биће усвојен извештај који предвиђа постепено смањење буџетског дефицита.
Предлог државног буџета за 2013. годину, Влада Србије ће утврдити у другој половини октобра и одмах га доставити Скупштини, која би требало да буџет усвоји до краја новембра, изјавио је државни секретар у Министарству финансија Влајко Сенић.
На семинару о јачању улоге Скупштине у буџетском одлучивању и планирању, одржаном у Београду, Сенић је рекао да "Влада може да обећа да ће буџет за 2013. годину бити најмање месец дана у скупштинској процедури, да би посланици имали довољно времена да се упознају".
Сенић је рекао да је до сада улога посланика била сведена само на формално изгласавање онога што је договорено у владајућој коалицији, због тога што је рок од подношења предлога буџета у Скупштину до расправе и гласања, био релативно кратак.
Паралелно са буџетом за 2013. годину биће усвојен Извештај о фискалној стратегији који предвиђа постепено смањење буџетског дефицита у наредним годинама, истакао је Сенић.
Државни секретар је објаснио да ће 2013. године буџетски дефицит бити три и по одсто бруто домаћег производа, 2014. године 1,9 одсто и 2015. године један одсто.
Сенић је за 2013. годину најавио измене у капиталном планирању увођењем трогодишњег буџетског планирања, чиме ће се омогућити да јавне набавке буду расписане за цео износ неког пројекта.
Члан Фискалног савета Србије Владимир Вучковић оценио је да и даље има нетранспарентних ставки у државном буџету, као што су средства за субвенције која нису јасно исказана по намени, као ни нето буџетски кредити.
"Спорно је приказивање плата у јавном сектору, јер се дешава да се са из дела за социјална давања исплаћују плате што не би требало да се дешава", рекао је Вучковић.
Вучковић је истакао да су сумњива ставка и "специјализоване услуге" за које се често не може утврдити да ли су оправдане, као и такозвано "књижење изнад и испод црте", као што је износ за докапитализацију државних банака.
При изради државног буџета Влада би требало да унапред рачуна на неке ванредне околности и да предвиди буџетске резерве, истакао је Вучковић и додао да тако не долази до непланираних прерасподела, којима се "математички запушавају рупе" у буџету.
Програмски уместо линијског буџета
Саветник УСАИД-а и некадашњи економиста Светске банке Душан Вујовић оценио је да би Србија што пре требало да започне увођење програмског, уместо садашњег линијског буџета, што ће омогућити транспарентност трошења средстава и значајне уштеде.
Програмско буџетирање постало стандард земаља ЕУ и ОЕЦД-а, а Србији ће за потпуни прелазак на ту врсту буџета требати десетак година, подсетио је Вујовић.
Подсетивши да је пилот-пројекат програмског буџетирања уведен у пет министарстава, Вујовић је навео да у томе није било већих успеха и због промена на челу министарстава, као и због "расипања енергије на друге приоритете".
Вујовић је указао да је за прелазак на програмски буџет, који треба завршити пре приступања Србије ЕУ, неопходна је политичка воља.
Министарство финансија у том процесу има водећу улогу, а то би рекао Вујовић требало постепено да се примени у свим министарствима.
Председница скупштинског Одбора за финансије Весна Ковач истакла је да су основни проблеми у буџетском процесу пробијање законских рокова при усвајању буџета, затим то што посланици касно добијају предлог државног буџета на увид, као и нетранспарентност средњорочних приоритета Владе и министарстава.
Посланик Демократске странке Божидар Ђелић оценио је да да би опозиција требало да води Одбор за финансије, јер је тако било у претходном скупштинском сазиву, а на тај начин би се појачала контролна улога тог одбора.
Ђелић је навео да ће Србија имати бољи буџет, када буде увела "европскији политички систем", односно када се буџетска средства не буду расподељивала искључиво у складу са коалиционим договорима и снагом појединих партија на власти, што је до сада било правило.
Семинар о јачању улоге парламента у буџетском одлучивању и планирању организивали су Одбор Скуштине Србије за финансије, републички буџет и контролу трошења јавних средстава и Пројекат америчке државне агенције УСАИД за боље услове пословања.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар