Сваки шести пар у Немачкој има проблем да се остваре као родитељи
Сваки шести пар у Немачкој је неплодан, а тренд је у порасту. Који су узроци неплодности? Које су најчешће методе лечења? Шта је у Немачкој дозвољено, а што је забрањено?
![Сваки шести пар у Немачкој има проблем да се остваре као родитељи Сваки шести пар у Немачкој има проблем да се остваре као родитељи](/upload/thumbnail/2022/11/27/8190737_neplodnost.jpg)
И у Немачкој се све више користе медицински третмани за лечење неплодности: 1997. је после лечења неплодности рођено више од 6.500 деце, а 2020. више од 22.200.
Неплодност може имати различите узроке. Код мушкараца је углавном последица чињенице да се не ствара довољно функционалних и покретних сперматозоида. Код жена узрок могу бити хормонални поремећаји, промене на јајоводима или материци. И ендометриоза, веома раширена болест, такође може утицати на плодност жена.
Звисно од узрока, постоји више различитих метода лечења. Једна од могућности је давање хормонских препарата за подстицање сазревања јајних ћелија и овулације код жене.
Друга метода је коришћење танке цевчице за допремање сперме директно у материцу. При томе се може користити и туђа сперма.
Пораст вантелесне оплодње
Још један корак даље иде такозвана ин витро – односно вантелесна оплодња. Притом се оплодња јајних ћелија сперматозоидима врши у лабораторији, а оплођена јајашца – ембриони се затим преносе у материцу.
Чак и ако је пренос ембриома у материцу данас успешан у око 93 одсто поступака, просечна стопа трудноћа је 33 одсто. А стопа порођаја после вантелесне оплодње је још много нижа и износи 23 посто.
У Немачкој је прва беба зачета на овај начин рођена 1982. Број тако настале деце је у сталном порасту. Према немачком регистру вантелесне оплодње, од 1997. године на овај начин рођено је укупно 363.940 деце.
Вишеструке трудноће су ризичне
Репродуктивна медицина жели да избегне трудноће са више ембриона које су често ризичне и по правилу доводе до превремених порођаја. Стога, ако је прогноза добра, користи се само један ембрион, иако се за око четири посто смањује вероватноћа да ће жена затруднети, односно да ће ембрион угњезидити у материци.
Жене до 32 године имају највеће шансе да затрудне после лечења неплодности. Од 33. године стопа трудноћа континуирано пада све док од 40. године не падне испод 20 посто. То је још јасније када се погледа број порођаја: До 33. године износи 30 посто, а од 39. године пада испод 20 посто. То значи да се лечење неплодности не сме предуго одгађати.
Број сперматозоида преполовљен у последњих 50 година
Шта је тачно разлог све већег броја третмана неплодности још увек није јасно. Међутим, према недавној студији из Израела у којој је узети подаци мушкараца и целог света од 1973. до 2018. – концентрација сперматозоида у спреми се у последњих 50 година више него преполовила.
Према тим истраживањима, концентрација сперматозоида по милилитру сперме у просеку је пала са 101 милиона на 49 милиона. Од 2000. године просечан број сперматозоида опада још брже него пре – тренутно више од 2,5 посто годишње.
Још 2017. је научно утврђено да се број сперматозооида смањује код белих мушкараца, а ова студија показује су погођени и мушкарци из Јужне Америке, Африке и Азије.
За професора Кристијана Грацкеа, начелника Клинике за урологију у Универзитетској болници у Фрајбургу, ови резултати нису разлог за забринутост: у студији је испитиван само број сперматозоида, док су виталност и покретљивост важнији за плодност.
Међутим, израелски научници упозоравају да ниска концентрација сперматозооида може бити фактор ризика за рак тестиса. Аутори студије раде на додатним истраживањима.
Могуће замрзавање јајних ћелија
Данас стручњаци репродуктивне медицине све чешће препоручују замрзавање јајних ћелија и ембриона – односно неоплођених и оплођених јајних ћелија. Такозвана криоконзервација већ сада чини 31 посто укупних циклуса лечења неплодности – и тренд је у порасту.
Многи парови користе ову опцију за замрзавање ембриона преосталих након лечења за будуће трудноће. Стопе успеха с претходно замрзнутим ембрионима се готово су једнако добре као и са свежим. Разликују се само 1,2 посто у корист свежих ембриона
Обавезна здравствена осигурања у Немачкој покривају криоконзервацију од 1. јула 2021. – али само пре терапија, на пример код оболелих од рака, које би могле оштетити полне ћелије, односно јајне ћелије и спрематозоиде. Жене старије од 40 година и мушкарци старији од 50 година немају право на покривање трошкова.
Донација јајних ћелија и сурогат мајчинство забрањени у Немачкој
Ако парови не могу имати децу јер је мушкарац неплодан, постоји решење: донација сперме. Али када је проблем код жене, постаје теже јер су донације јајних ћелија забрањене Законом о заштити ембриона.
Сурогат мајчинство, које је у Немачкој забрањено, такође отвара етичка и правна питања. Лекари и посредници у сурогат мајчинству могу бити кривично гоњени, али не и родитељи.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар