среда, 10.12.2014, 08:20 -> 10:53
štampajЗашто Цинцари туже државу
Савети националних мањина недавно су одржали конститутивне седнице свих 20 заједница које су учествовале на тим изборима. Пошто нису признати као национална мањина, пa нису имали права да учествују на изборима, Цинцари су се жалили заштитнику грађана и упутили су тужбу Управном суду.
Од Бранислава Нушића и Николе Пашића до 243 оних који су се на попису изјаснили као Цинцари. Тако мали број спречио је ресорно министарство да их призна као националну мањину, па нису могли да учествују на мањинским изборима. Ђорђе Мара је један од оних који су због те одлуке тужили Министарство.
"Број Цинцара од пописа није опао, али прети, јер је асимилација велика и језик се губи. Млађе генерације немају од кога да га науче, али сматрамо да нас има довољно", сматра Ђорђе Мара.
Уз јединствену културу, језик и везу са Србијом, да би нека заједница постала национална мањина, потребан је довољан број њених припадника. После тога, могућ је упис у посебан бирачки списак ако постоји сагласност пет одсто чланова или најмање 300 припадника те заједнице и тек онда следе избори.
То су искористиле мањине којих је само неколико десетина више него Цинцара. Заштитник грађана сматра да закон није прекршен, али да је мањим заједницама потребна већа заштита.
"Утемељење нашег мишљења може се видети у ставу Министарства правде, где се каже да се бројност заједница као што су Ашкалије, Египћани, Грци, након признавања њиховог статуса, процентуално увећао у укупном броју становништва Србије", каже заменик заштитника грађана Роберт Сепи.
У ресорном министарству објашњавају да је захтев Цинцара са 329 судски оверених потписа одбијен у складу са законом, а да је узет у обзир број припадника те заједнице са пописа становништва.
Радна група која је почела да ради на новом закону о националним мањинама свакако ће имати у виду и малобројне етничке заједнице.
Иван Бошњак из Министарства државне управе и локалне самоуправе наводи да је Србија једна од мањински најнапреднијих земаља у овом делу Европе.
"Места за побољшање има и ми ћемо у складу с међународним прописима водити рачуна о овом питању, односно о најмањим заједницама, које свакако заслужују да буду заштићене", напомиње Бошњак.
Осим Цинцара, заштитнику грађана су се на пример обратили и Јермени. Претходно су им у Министарству усмено објаснили да због тога што их је мало не могу да буду признати као мањина. Према последњем попису становништва – у Србији живе 222 Јермена.
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 6
Пошаљи коментар