уторак, 07.10.2014, 07:30 -> 16:03
Времеплов (7. октобар 2014)
Књижевник Војислав Илић Млађи рођен 1877. године. Италијански певач и глумац Марио Ланца умро 1959. Споменик Победник, на Калемегдану, дело вајара Ивана Мештровића, откривен 1928. године.
Књижевник Војислав Илић Млађи рођен је у Ореховици 7. октобра 1877. године. Завршио је гимназију и Правни факултет у Београду. Радио је као судски чиновник у Чачку, Крушевцу и Јагодини. Био је секретар Апелације и инспектор Министарства правде у Београду. Прве књижевне радове објавио је у листовима "Звезда", "Дело", "Коло" и "Бранково коло". Писао је критике и водио жучне књижевне полемике, а дао је и више превода са руског, француског и немачког језика. Најбоље су му песме о личној љубавној драми, као што су: "Звони", "Из једне шетње'', "Ноћна свирка", "Из болничких часова" и "Над извором Тимока", искрене у тону и емоционално потресне.
Италијански певач и филмски глумац Марио Ланца (Алфред Арнолд Кокоца) преминуо је у Риму на данашњи дан 1959. године. Син италијанских досељеника у Америку, Алфред је од малена показивао склоност ка канцони и обожавао Каруза и Ђиљија, чије је гласове имитирао. Певање је учио код чувене Ирене Вилијамс, а касније код Ђакома Спадонија, код којих су учили и његови идоли. Упоредо је студирао музику на Универзитету у Филаделфији. Његов музички и филмски успех почео је када га је чуо Луис Мајер из компаније МГМ и предложио му уговор на седам година у Холивуду. На Мајеров наговор променио је име у Марио Ланца. Захваљујући раскошном таленту и неодољивом шарму, музички филмови које је снимио имали су изванредног одјека код публике. Био је врсни интерпретатор популарних опера Вердија и Пучинија и мајстор канцоне и наполитанских песама. Наступао је у Скали, Метрополитену, Ковент Гардену и другим великим оперским кућама, увек изазивајући дивљење. Последње године живота провео је у Риму, где је снимио филм "Ариведерчи Рома" слутећи свој скори крај. Иза њега је остало преко 40 милиона примерака албума које је снимио у току богате и раскошне уметничке каријере.
1227. - Умро Стефан Немањић Првовенчани, српски краљ
(око 1165 - 07. 10. 1228)
1789. - Аустроугарска војска освојила Београд
1841. - Рођен Никола Први Петровић, црногорски књаз
(Његуши, 07. 10. 1841 - Ка д' Антиб, 01. 03. 1921)
1849. - Рођен Едгар Алан По, амерички књижевник
(Бостон, 19. 01. 1809 - Балтимор, 07. 10. 1849)
1885. - Рођен Нилс Бор, дански физичар, нобеловац
(Копенхаген, 07. 10. 1885 - Копенхаген, 18. 11. 1962)
1914. - Рођен Михаило Лалић, књижевник, уредник "Борбе", "Књижевних новина" и "Нолит"-а, академик
(Трепча, Андријевица, 07. 10. 1914 - Београд, 30. 12. 1992)
1915. - Мајор Драгутин Гавриловић издао Наредбу о одбрани Београда у Првом светском рату
1926. - Рођен Радојица Милосављевић, музички педагог и хорски диригент
(Краљево код Алексинца, 07. 10. 1926 - Ниш, 12. 11. 2000)
1931. - Рођен Дезмонд Туту, јужноафрички надбискуп, борац против апартхејда, нобеловац (Клерксдорп, 07. 10. 1931)
1951. - Рођен Енки Билал (Енес Билаловић), стрип-цртач
(Београд, 07. 10. 1951)
1952. - Рођен Владимир Путин, руски политичар и државник, председник и премијер Русије (Лењинград, 07. 10. 1952)
1953. - Умрла Аница Савић - Ребац, филолог и историчар књижевности, професор Београдског универзитета
(Нови Сад, 04. 10. 1892 - Београд, 07. 10. 1953)
1967. - Рођена Даница Вученић, новинарка Радио Београда, Радија Слободна Европа, Б92 и РТВ Војводина
(Зрењанин, 07. 10. 1967)
1985. - Палестински командоси отели италијански прекоокеански брод "Акиле Лауро" са 535 путника и чланова посаде
1997. - Умро Јанез Врховец, позоришни, филмски и ТВ глумац
(Београд, 19. 01. 1921 - Београд, 07. 10. 1997)
2001. - Америчком акцијом под називом "Трајна слобода" почео рат у Авганистану
2005. - Умро професор Јован Солдатовић, академски вајар
(Черевић, 26. 11. 1920 - Нови Сад, 07. 10. 2005)
2007. - Умро Миладин Вуковић, слависта, књижевни критичар, професор и декан Филозофског факултета у Никшићу, академик
(1938 - Подгорица, 07. 10. 2007)
2010. - Умрла Милка Планинц, хрватски политичар и државник, председник Савезног извршног већа и Централног комитета Савеза комуниста Хрватске
(Дрниш, 21. 09. 1924 - Загреб, 07. 10. 2010)
2011. - Умро Рамиз Алија, албански политичар и државник, председник Албаније
(Скадар, 18. 10. 1925 - Тирана, 07. 10. 2011)
2011. - Умро Драган Димитријевић, позоришни, филмски и ТВ глумац, првак Народног позоришта у Лесковцу
(Смедерево, 1938 - Лесковац, 07. 10. 2011)
2012. - Умро Мерсад Бербер, академски сликар и графичар, професор Академије ликовних уметности у Сарајеву, академик
(Босански Петровац, 01. 01.1940 - Загреб, 07. 10. 2012)
Упутство
Коментари који садрже вређање, непристојан говор, непроверене оптужбе, расну и националну мржњу као и нетолеранцију било какве врсте неће бити објављени. Говор мржње је забрањен на овом порталу. Коментари се морају односити на тему чланка. Предност ће имати коментари граматички и правописно исправно написани. Коментаре писане великим словима нећемо објављивати. Задржавамо право избора и краћења коментара који ће бити објављени. Коментаре који се односе на уређивачку политику можете послати на адресу webdesk@rts.rs. Поља обележена звездицом обавезно попуните.
Број коментара 0
Пошаљи коментар